Банатските българи са онези български преселници, които живеят в историческата област
Банат. Когато тази област е била в рамките на
Австро-Унгария тези българи са известни с названието
„южноунгарски българи“. Самите те се наричат помежду си „
павликяни“ или на местното наречие „
павликене“, „
палкене“ и „
паулкене“, тъй като произлизат от българите
павликяни. В научната среда те са познати като банатски българи. След Освобождението някои от тях се завръщат в родината и тук околното население започва да ги нарича „
банатчани“.
След преселването си в
Австрийската империя банатските българи се обособяват в отделна българска етно-религиозна група със свои отличителни характеристики. Тези наши сънародници изповядват
католицизма, говорят свой
диалект, пишат с
латински букви и имат самобитна материална и духовна култура, силно повлияна от местното унгарско, немско, румънско и сръбско население. Ето защо към групата на банатските българи не спадат онези българи-градинари, заселили се в банатските градове в по-късен етап и които са
православни. Към банатските българи не се отнасят и
крашованите, които също са католици, но поради продължителното хърватско църковно и културно влияние са се обособили като отделна славянска народност.