У природи се олово најчешће јавља у виду сулфида, -{PbS}-, као руда
галенит. Пржењем се руда преводи у
оксид чијом редукцијом настаје сирово олово. Сирово олово садржи:
бакар,
антимон,
арсен,
бизмут,
цинк,
сумпор,
калај,
сребро и
злато. Пречишћавањем сировог олова (најчешће електролитичким путем) добија се чисто олово плавичастобеле
боје, само на свежем пресеку је металног сјаја, но брзо потамни од створеног слоја оксида и базног олово(-{II}-) карбоната -{Pb(OH)
2*2PbCO
3}-, који га штите од даље оксидације. То је мек
метал, велике
густине и ниске
температуре топљења.