Arménština je jazyk arménského národa. Hovorí jím
Arméni jak ve své domovine, tak v rozsáhlé
diaspore. Patrí mezi
satemovou skupinu
indoevropských jazyku. Hovorí se jí alespon od
6. století pr. n. l., první dokumenty v klasickém jazyce (
grabar) jsou však až z doby po zavedení
arménského písma na zacátku
5. století zásluhou
Mesropa Maštoce. Grabar, který se dodnes používá jako církevní a liturgický jazyk arménských krestanu, se v prubehu staletí vyvíjel, až vznikl tzv. „laický“ jazyk (
ašcharhabar). Když pomineme pocetné dialekty, existují dnes dve základní varianty moderní arménštiny, jak literární, tak mluvené:
- západní vetev, užívaná v diasporních komunitách blízkovýchodního puvodu
- východní vetev, která je oficiálním jazykem Arménské republiky a hovorí se jím i v Íránu a v zemích bývalého SSSR.